I dok u Bosni i Hercegovini traju političke svađe oko ispunjavanja uslova EU iz Plana rasta, Hrvatska kao članica EU nelegalno uništava jedno od najvećih prirodnih bogatstava u BIH - rijeku Unu.
Dok su se vlast i opozicija u BiH raspravljali o tome ko je kriv za gubitak 70 miliona eura iz fondova EU, mještani općine Gradac u Hrvatskoj zajedno s aktivistima jučer su se okupili kako bi spriječili izgradnju mini-hidroelektrane na rijeci Uni.
Radovi su počeli prije dvije sedmice, i to na samo nekoliko stotina metara od njenog izvora. Ovaj problem bi se trebao ticati i BiH, jer je mjesto na kojem je planirana izgradnja hidroelektrane na samo nekoliko kilometra udaljenosti od granice sa BiH, gdje Una ima status nacionalnog parka.
Iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma kažu da su odmah nakon saznanja o izgradnji mini hidroelektrane u blizini samog vrela rijeke Une na području Republike Hrvatske, kontaktiralo Nacionalni park „Una“.
Iz Nacionalnog parka su alarmirali i nadležna kantonalna ministarstva, kao i inspekcije. Nakon intervencije i akta Federalnog ministarstva okoliša i turizma od 15. jula 2024. godine, inspekcijski nadzor su već 16. jula izvršili kantonalni inspektor za zašitu okoliša i građevinsko urbanistički inspektor, uz koordinaciju osoblja NP „Una“, te su konstatirali da nisu uočene nikakve promjene u boji vodotoka Une prije i poslije ušća Krke.
- Mi smo odmah po saznanju da se u području vrela rijeke Une u Donjoj Suvaji, općina Gračac, u Republici Hrvatskoj, a u kontaktnoj zoni sa NP „Una“, odvijaju građevinski radovi na izgradnji mini hidroelektrane, reagovali prema državnom Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Oni su hitno, putem Ministarstva vanjskih poslova BiH, proslijedili dokumentaciju vlastima Republike Hrvatske i čeka se odgovor. Hrvatska strana je očito, namjerno ili ne, propustila provesti postupak procjene uticaja na okoliš u prekograničnom kontekstu, što im je obaveza u ovom slučaju. Naime, bilo kakvi radovi na ovom izvoru podrazumijevaju izradu Strateške procjene uticaja na okoliš u skladu s Konvencijom o procjeni uticaja na okoliš u prekograničnom kontekstu (Espoo konvencija) – izjavila je federalna ministrica okoliša i turizma Nasiha Pozder.
Također, iz Ministarstva navode da Konvencija o vodama, koja je usvojena 1992. godine u Helsinkiju, a koju je ratificirala Bosna i Hercegovina, kao i zemlje EU, među njima i Hrvatska, propisuje nacionalne mjere i međunarodnu saradnju u području ekološkog upravljanja i zaštite prekograničnih površinskih i podzemnih voda.
- Vlasti Hrvatske moraju reagirati kako bi se poštivala Helsinška konvencija o vodama, a posebno i Konvencija o procjeni uticaja na okoliš u prekograničnom kontekstu, kao i drugi međunarodni propisi u ovoj oblasti, jer se mora štiti Una i njen vodotok i ekosistem koji su proglašeni Nacionalnim parkom u Bosni i Hercegovini – ističu iz Federalnog ministarstva.
Dodaju da su informisani da je i zastupnik u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Jasmin Emrić postavio pitanje u Parlamentarnoj skupštini BiH o ovoj problematici.
- Ja danas idem za Bihać i sutra ću biti na lokalitetu i učinit ću sve s naše strane da zaštitimo Unu, njen vodotok i ekosistem. Vrlo aktivno i glasno za zaštitu Une uključili su se građani, nevladine organizacije i aktivisti i smatram ovo zajedničkom borbom. Hrvatska, kao zemlja EU, mora poštovati međunarodne konvencije, a vlasti Bosne i Hercegovine na sve načine moraju alarmirati vlast u Hrvatskoj, kao i EU. Ovo je životno pitanje za naše ljude i nećemo stajati po strani - zaključila je ministrica Pozder.
(Vijesti.ba)