U Bosni i Hercegovini, po običaju, vlasti se u svim prilikama igraju nadležnosti. Zbog toga se i turisti, kojih je ovih dana pun glavni grad, čudom čude škrabotinama po fasadama, nacionalnim spomenicima, muzejima, saobraćajnim znakovima i javnom prevozu.
U Sarajevu su grafiti posebno izražen problem, s obzirom na njegovo kulturno-historijsko naslijeđe koje je nerijetko na meti raznih grafitera i sprejeva, pa skoro da nema građevine na kojoj nema jednog ili više njih.
Iako su pojedine općine ustupile dio svojih lokacija za legalno crtanje grafita, stanje se nije promijenilo na bolje, možda je čak i gore. Kako se crtanjem grafita nanosi materijalna šteta pravnim i fizičkim licima, te šteti ukupnom izgledu glavnog grad, postavlja se pitanje šta poduzimaju nadležne vlasti? Ukratko – ništa efikasno.
Crtanje grafita kažnjivo je po Krivičnom zakonu Federacije Bosne i Hercegovine. odnosno po članu 293. koji se odnosi na Oštećenje tuđe stvari: "Ko ošteti, uništi ili učini neupotrebljivom tuđu stvar, kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom zatvora do šest mjeseci", piše u ovom zakonu. Nije specificirano koja je novčana kazna u pitanju, a upitno je i koliko se zakon primjenjuje. Sudeći po fasadama, slabo. Posebna priča su tramvajska stajališta i tramvaji, pa i nedavno nabavljeni koji su nakon samo pet dana na šinama već bili na meti vandala.
Čak i sarajevske općine imaju donesenu Odluku o prekršajima protiv javnog reda i mira općine. Po toj odluci, za ovaj prekršaj (ko piše grafite po fasadama i ulazima zgrada, javnim prijevoznim sredstvima, spomenicima, potpornim zidovima, reklamnim panoima i sl.) predviđena je novčana kazna od 150 do 450 KM.
Poređenja radi, zbog pisanja grafita na fasadama, sredstvima javnog prevoza i javnih površina uopće, u Njemačkoj ćete biti rigorozno kažnjeni, novčanom kaznom od 6-7 hiljada KM ili kaznom zatvora. U ovoj zemlji je "grafiti" scena vrlo razvijena, pa su vlasti strogo razdvojile legalne i ilegalne grafite. Također, oni koji kupuju sredstva za izradu grafita, sprejeve i slično, obavezno se prilikom kupovine identifikuju te se njihovi lični podaci i materijali koje kupuju evidentiraju u baze podataka, koje su dostupne i od koristi policiji.
Upravo iz ovog primjera je jasno koliko nemoćno izgledaju akcije u kojima općine, Grad Sarajevo i MUP KS provode akcije čišćenja te na taj način umjesto kažnjavanja počionica, troše desetine hiljada KM poreskih obveznika na uklanjanje nelegalnih grafita
(Vijesti.ba)